Näin valmistaudut kotisi kuntotarkastukseen
Asuntokaupan kuntotarkastus teetetään usein asuntokauppaan valmistautuessa. Kuntotarkastus on hyvä teettää myös silloin, jos kotiin suunnitellaan laajaa peruskorjausta tai edellisestä asiantuntijan kanssa tehdystä tarkastuksesta on kulunut aikaa jo monta vuotta.
![](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/04/raksystems_valmistaudu_kuntotarkastukseen_hero.jpg)
Olipa syy kuntotarkastukselle mikä tahansa, kuntotarkastukseen kannattaa valmistautua huolella. Sillä säästää sekä aikaa että rahaa.
Susteran asiakaspalvelu toimittaa kuntotarkastustilaajille aina ennen kuntotarkastusta tilaussopimuksen sekä tietoa kuntotarkastuksesta, kuten valmistautumisohjeen Suoritusohjeen mukaiseen kuntotarkastukseen. Valmistautumisohje kannattaa lukea huolellisesti läpi ja varata aikaa esimerkiksi ohjeessa mainittujen asiakirjojen hankintaan.
”On kaikkien osapuolten sekä tarkastuksen kannalta hyvä, että kaikki mahdollinen tieto on kuntotarkastushetkellä käytettävissä ja kohteessa on asiat järjestetty siten, että kaikilta osin tarkastus voidaan suorittaa”, sanoo Inspections & Surveys B2C Tarkastustoiminnan osastopäällikkö ja johtava asiantuntija Piia Tamminen.
Tamminen on rakennusterveysasiantuntija (RTA) ja toimii työnsä lisäksi muun muassa kuluttajariitalautakunnassa rakennusjaoston jäsenenä. Hän muistuttaa, että kun kuntotarkastus saadaan mahdollisimman hyvin suoritettua, se vähentää myös asuntokaupan jälkeisiä asuntokauppariitoja.
Kokosimme tähän artikkeliin tärkeimmät muistettavat asiat.
1. Varmista, että sinulla on kaikki tarvittavat asiakirjat
Kuntotarkastuksen yhteydessä tarvittavien asiakirjojen hankitaan voi vanhan mutta myös uuden omakotitalon omistajalta mennä hetki, mikäli kotiaan ostaessa tai rakennuttaessa ei ole tullut kyselleeksi kaikkien piirustusten ja työselitysten sekä huoltokirjan perään.
Esimerkiksi puuttuvia rakennuslupa- ja muutospiirustuksia sekä kohteeseen tehtyjä rakennusvalvonnan tarkastuksia voi tiedustella kunnan rakennusvalvonnasta. Tietojen hakuun voi rakennusvalvonnassa mennä useita työpäiviä.
Erityisen tärkeää etenkin kodin myymistä harkittaessa on varmistua siitä, että siihen on tehty loppukatselmus. Käyttöönottokatselmuksen jälkeen tehtävä loppukatselmus voi puuttua uudehkostakin rakennuksesta.
Vanhoissa taloissa on puolestaan voitu tehdä vuosien varrella esimerkiksi laajennuksia, joista voi puuttua loppukatselmus. Loppukatselmuksen puute voi hidastaa tai jopa estää asuntokaupan.
Taloyhtiökohteissa, kuten rivitaloissa, pitää puolestaan muistaa hankkia etukäteen muun muassa isännöitsijäntodistus isännöintitoimistosta sekä taloyhtiön kuntoarviot ja muut tarkastus- ja tutkimusraportit.
![Kuntotarkastukseen valmistautumiseen kuuluu mm. piirustusten etsimistä valmiiksi.](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2023/01/raksystems_valmistaudu_kuntotarkastukseen-1024x682.jpg)
Kuntotarkastuksen taustatiedot muodostuvat tarkastuspäivänä saatavilla olevista asiakirjoista, joten niiden etsimistä ei kannata jättää viime tippaan.
”Puutteelliset kohteen taustatiedot voivat vaikuttaa myös itse tarkastukseen. Esimerkiksi piirustusten puuttuessa ei mahdollisia riskirakenteita välttämättä pystytä havaitsemaan”, Tamminen toteaa.
2. Varaa aikaa alkuhaastattelulomakkeelle – se voi säästää myöhemmin asuntokauppariidalta
Raksystemsin Asuntokaupan kuntotarkastuksen alkuhaastattelulomakkeen täyttäminen on yksi tärkeimmistä vaiheista kuntotarkastukseen valmistauduttaessa.
Lomakkeen täyttämiselle kannattaa varata aikaa hyvissä ajoin ennen tarkastuspäivää, etsiä käsille kodin huoltokirja ja muut tärkeät paperit ja kirjata kaikki tieto kohteesta mahdollisimman tarkasti lomakkeelle.
Lomakkeella pitää muistaa mainita korjausten lisäksi myös mahdolliset vahingot, kuten vaikkapa vesivahinko, ja niihin liittyvät korjaustyöt. Lomakkeella kannattaa kertoa avoimesti myös mahdollisista poikkeamista, kuten epätavallisista hajuista, havaituista kosteusjäljistä, vetoisuudesta, jäätymisongelmista tai vaikkapa oleskelutilojen ikkunoiden huurtumisista, jos sellaisia on havaittu.
Kattavat lähtötiedot kohteesta palvelevat paitsi kuntotarkastajaa kohteen tarkastuksessa ja mahdollisten jatkokysymysten osalta, myös kotiaan myyvää ja kohdetta ostavaa osapuolta. Täsmällisellä lomakkeen täyttämisellä myyjä huolehtii tiedonantovelvollisuudestaan.
Laaja taustatietojen antaminen auttaa asuntokauppatilanteessa myös ostajaehdokasta päätöksenteossa, sillä alkuhaastattelulomake liitetään osaksi kuntotarkastusraporttia. Ostajalla on asuntokaupassa selonottovelvollisuus.
Mikäli asuntokaupan jälkeen ostajan ja myyjän välille syntyy jostakin erimielisyyttä, niin esimerkiksi oikeuskäsittelyissä voidaan käydä läpi kuntotarkastuksen alkuhaastattelussa annettuja tietoja ja niiden vaikutusta riidan aiheeseen.
3. Varmista pääsy kodin tiloihin yläpohjasta lähtien
Asuntokaupan kuntotarkastuksen hinta sisältää yhden tarkastuskäynnin kohteessa ja se tehdään tarkastushetken edellytyksillä. Ennen kuntotarkastusta kannattaa varmistaa muun muassa kuntotarkastajan turvallinen pääsy ullakkotilaan eli yläpohjan ja vesikatteen välissä olevaan yläpohjatilaan.
![Pientalon rakenneleikkauskuva, Raksystems](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2023/06/Raksystems_rakenneleikkaus_grafiikka_2000x1333px_RGB_VALMIS2_vesileima-1024x682.jpg)
Ullakkotilaan tulee olla erillinen käyntiluukku ja tilassa kulkusillat tai muutoin järjestetty turvallinen kulkutie, jota pitkin tilan voi tarkastaa turvallisesti.
Myös mahdolliseen alapohjan alla olevaan ryömintätilaan tulee järjestää kulku ja varmistaa, että ryömintätilassa olevat kaikki osat voidaan tarkastaa. Jos ullakko- tai ryömintätilaan ei ole pääsyä, sellainen kannattaa järjestää ennen tarkastusta.
”Mikäli näitä tiloja ei voida tarkastaa, rajautuvat tilat pois kuntotarkastuksesta ja kuntotarkastaja joutuu suosittelemaan niille erillistä tarkastusta kuntotarkastusraportissa”, Tamminen huomauttaa.
Tilojen esteetön tarkastaminen on hyvä varmistaa raivaamalla lattiapintaa näkyviin tiloissa, joissa yleensä säilytetään tavaraa kuten vaatehuoneissa ja varastotiloissa.
Muun muassa salaojien tarkastuskaivojen kannet ja mahdolliset tarkastusluukut on avattava valmiiksi sekä märkätilojen lattiakaivot puhdistettava, jotta ne voidaan tarkastaa.
Vesikatolle johtavien tikkaiden turvallisuus ja kulkusiltojen turvallisuus tulee tarkastaa, jotta vesikatto on mahdollista tarkastaa.
”Talviaikaan lumisuus rajoittaa tarkastuksia, esimerkiksi jos katolla on lunta, katon kuntoa ei voida tarkastaa. Näissä tapauksissa kuntotarkastuksissa suositellaan lisätutkimuksia ja ne tulevat tehtäväksi, kun olosuhteet sen sallivat.”
4. Muista tuuletusta ja suihkunkäyttöä koskevat rajoitukset juuri ennen kuntotarkastusta
On hyvä muistaa, että vuorokauteen ennen kuntotarkastusta kodin pesu- ja kylpyhuoneissa, saunatiloissa ja kurapisteillä ei saa kastella lattia- tai seinäpintoja. Wc-istuimia ja käsienpesualtaita saa käyttää normaalisti.
Kohdetta ei saa myöskään tuulettaa ennen tarkastusta tai tarkastuksen aikana.
Mitä vanhempi kohde on, sitä useammin siitä löytyy joitakin huomioita kirjattavaksi raporttiin.
Huolellisella valmistautumisella kuntotarkastukseen säästää sekä aikaa ja rahaa, kun pääsy kaikkiin tiloihin ja mahdollisuus tilojen kokonaisvaltaiseen tarkastamiseen on varmistettu.
Valmistautumisohjeita noudattamalla varmistaa myös sen, että esimerkiksi kuntotarkastuksen yhteydessä tehtävät kosteusmittaukset voidaan suorittaa.
5. Kysy rohkeasti, jos jokin askarruttaa
Kuntotarkastajan tulo kotiin voi tuntua samalta kuin lääkärintarkastukseen meno: vaikka olo olisi terve, ennen lääkärinvuoroa voi alkaa jännittää.
Niin kuin yleislääkäri, myös kuntotarkastaja antaa puolueettoman arvion kohteen kunnosta tutkimustensa perusteella ja määrää lisätutkimuksia, jos kokee ne tarpeelliseksi.
Yleisellä tasolla voidaan sanoa, että mitä vanhempi kohde on, sitä useammin siitä löytyy joitakin huomioita kirjattavaksi raporttiin.
”Vanhemmissa rakennuksissa kirjauksia yleensä aiheuttavat ikääntymisestä johtuvat rakenteiden ja järjestelmien tekniset käyttöiän ylitykset sekä huolto- ja korjaustarpeet ja mahdolliset riskirakenteet”, Tamminen kertoo.
Susteran kuntotarkastamista pientaloista joka viidennestä on löytynyt vähintään yksi vaurio.
Jos kuntotarkastus tai siellä tehty tutkimus tai havainto askarruttaa, siitä kannattaa kysyä kuntotarkastajalta. Jos mielessä on vaikka kaksi isompaa remonttia, niiden priorisointiin voi myös kysyä apua kuntotarkastajalta.
Suositukset lisätutkimuksista kannattaa ottaa vakavasti ja teettää ne, jotta kodin rakenteisiin ei jää sitä remontoitaessa tai myydessä jotakin vauriota piiloon, josta tulee isompia ongelmia myöhemmin.
![Kodin rakenteiden tekniset käyttöiät taulukoituna.](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2023/09/Raksystems_tekniset_kayttoiat-grafiikka_RGB_06-2023_large-1-1024x682.jpg)
Tutustu palveluun:
Lue myös:
![Joka viidennestä pientalosta löytyy kuntotarkastuksen aikana vähintään yksi vaurio.](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/07/5-yleisinta-vauriota-pientalossa_Sustera-768x512.jpg)
5 yleisintä vauriota pientalossa
![Sisäilmakorjauksella talosta energiatehokas](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/05/Sustera_Sisailmakorjauksella-pientalosta-energiatehokas_hero-768x512.jpg)
Asiakastarina: Sisäilmakorjauksella pientalosta energiatehokas
![](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/04/Raksystems_jopa_uusissa_kiinteistoissa_putkirikkoja_hero-768x512.jpg)
Jopa uusissa asunnoissa putkiongelmia asennusvirheiden vuoksi
Ota yhteyttä
Palvelemme valtakunnallisessa palvelunumerossamme arkisin klo 8-16.