Kunnossapitotarveselvitys ja usein kysytyt kysymykset
Taloyhtiön hallitusjäsen ja isännöitsijä eivät voi välttää termiä kunnossapitotarveselvitys. Selvitys on tärkeä osa järjestelmällistä ja ennakoivaa kiinteistön kunnossapitoa, joten tiivistimme termin merkityksen ja vastasimme siihen liittyviin usein kysyttyihin kysymyksiin.
![](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/04/Raksystems_kunnossapitotarveselvitys_sanasto_hero.jpg)
Sisällys
Mikä on kunnossapitotarveselvitys?
Kunnossapitotarveselvityksellä tarkoitetaan listausta rakennusten ja kiinteistöjen kunnossapito- ja korjaustoimenpiteistä, jotka taloyhtiö suunnittelee tekevänsä lähivuosina. Selvitys on yleistasoinen arvio taloyhtiön korjaustarpeista. Remonttipäätökset tehdään myöhemmin perusteellisempien selvityksien jälkeen yhtiökokouksessa.
Säännöllisesti kunnossapidetty taloyhtiö on alati hyväkuntoinen eikä yllättäviä rakennuksen tai sen osien vaurioitumisia pääse tapahtumaan. Taloyhtiö pystyy myös suunnittelemaan korjaushankkeiden rahoitusta etukäteen, kiinteistön kunnossapidosta syntyvä taloudellinen rasite jakautuu tasaisesti eri vuosille ja kunnostustöitä voidaan suunnitellusti niputtaa taloudellisesti ja teknisesti järkeviin kokonaisuuksiin.
Onko kunnossapitotarveselvitys pakollinen?
Kyllä, asunto-osakeyhtiölain 6 luvun 3§ edellyttää taloyhtiöiltä kunnossapitotarveselvityksen laatimista. Laki tuli voimaan vuonna 2010.
Lain mukaan taloyhtiön hallituksen tulee esittää kirjallinen selvitys yhtiön kunnossapitotarpeesta varsinaisessa yhtiökokouksessa. Selvityksessä on esitettävä kaikki yhtiön kunnossapidon tarpeet, joilla on olennaista vaikutusta osakehuoneistojen käyttöön sekä käyttökustannuksiin. Selvitys tulee tehdä viiden vuoden ajanjaksolle kerrallaan.
Miten kunnossapitotarveselvitys tehdään?
Kunnossapitotarveselvityksen laadinnassa suositellaan hyödyntämään teknisen asiantuntijan apua, sillä harva taloyhtiön hallitusjäsen osaa hahmottaa mitä kiinteistössä kannattaa korjata ja missä järjestyksessä. Virheellisesti laaditusta selvityksestä voi joutua myös Asunto-osakeyhtiölain mukaan vahingonkorvausvastuuseen.
Erinomainen pohja kunnossapitotarveselvityksen laatimiseen on Kuntoarvio ja siihen kuuluva pitkän tähtäimen suunnitelma. Kuntoarvion avulla selvitetään kiinteistön rakenteiden ja järjestelmien kunto kolmihenkisen asiantuntijaryhmän voimin. Arvion pohjalta kiinteistölle muodostetaan 10 vuoden pitkän tähtäimen suunnitelma eli PTS-ehdotus, jossa kerrotaan kiinteistön korjausten ajoittumisesta, kiireellisyydestä sekä kustannustasosta. Tämä PTS-ehdotus toimii hyvänä pohjana lain vaatimalle kunnossapitotarveselvitykselle.
Kunnossapitotarveselvityksen ylläpitämiseen on kehitetty myös taloyhtiön työtä helpottavia sähköisiä työkaluja. Kiinteistökartturi on mitä näppärin selainpohjainen työkalu kunnossapitotarveselvityksen ylläpitoon ja kiinteistön ennakoivan kunnossapidon suunnitteluun. Susteran tekemän Kuntoarvion ja kuntotutkimusten tiedot siirtyvät suoraan palveluun, jonka myötä hallitus voi tulostaa kunnossapitotarveselvityksen käyttöönsä.
Liittyvät palvelut
Lue myös:
![Pohjoismaisen kiinteistömarkkinan trendejä viime kuukausilta.](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/08/Sustera_Pohjoismaisen_kiinteistosijoittamisen_trendit_hero-768x512.jpg)
Pohjoismaisen kiinteistömarkkinan trendejä viime kuukausilta
![](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/04/raksystems_radon_alekoodi_hero-3-768x512.jpg)
Sisäilman radonpitoisuudet korkeita Suomessa verrattuna muihin maihin
![](https://sustera.fi/wp-content/uploads/2024/04/raksystems_mika_ihmeen_kuntoarvio_hero-768x512.jpg)
Mikä ihmeen kuntoarvio? Kuntoarvion merkitys taloyhtiölle
Ota yhteyttä
Palvelemme valtakunnallisessa palvelunumerossamme arkisin klo 8-16.